Karl August von Hardenberg | |
---|---|
![]() | |
Narození | 31. května 1750 Essenrode |
Úmrtí | 26. listopadu 1822 (ve věku 72 let) Janov |
Místo pohřbení | Neuhardenberg |
Choť | Christiane Friederike Juliane von Hardenberg (1774–1788) Sophie Wilhelmine Louise von Hasberg (1788–1800) Charlotte Schönemann (1807–1822) |
Rodiče | Christian Ludwig von Hardenberg a Anna Sophia Ehrengart |
Děti | Lucie Hardenberg-Reventlow Christian von Hardenberg |
Příbuzní | Adéla z Pappenheimu[1] (vnučka) |
Alma mater | Univerzita v Göttingenu |
Profese | diplomat, státník a politik |
Ocenění | honoris causa velkokříž Řádu čestné legie Řád sv. Huberta Železný kříž Řád Zvěstování … více na Wikidatech |
Commons | Karl August von Hardenberg |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karl August von Hardenberg, (od roku 1814 kníže z Hardenbergu; 31. května 1750 Essenrode - 26. listopadu 1822 Janov) byl německý státník a reformátor Pruska.[2]
Hardenberg vstoupil v roce 1792 do pruských státních služeb. Po zveřejnění Rižského memoranda (Rigaer Denkschrift) o modernizaci státu byl v roce 1810 králem Fridrichem Vilémem III. jmenován pruským kancléřem a pokračoval v reformách Pruska započatých za jeho předchůdce Karla vom Steina. V roce 1813 zprostředkoval protinapoleonskou kališskou smlouvu a v roce 1815 na Vídeňském kongresu prosadil rovnoprávné postavení Pruska mezi hlavními evropskými mocnostmi.